Kérdések-vålaszok
VĂĄlasz
VilĂĄgszerte nagyon elterjedt a cĂ©rnagiliszta-fertĆzĂ©s. KĂŒlönösen gyermekkorban gyakori. Ez a fertĆzĂ©s tulajdonkĂ©ppen nem okoz komoly gondot gyermekeknĂ©l. Esetleg hasfĂĄjĂĄst, ĂĄlmatlansĂĄgot, mivel Ă©jszaka a popsi viszketĂ©se miatt a gyermek rosszul alszik, esetenkĂ©nt allergiĂĄs reakciĂłkat, Ă©s nagyfokĂș fertĆzĂ©s esetĂ©n akĂĄr hasmenĂ©st is. KislĂĄnyoknĂĄl, tartĂłs fennĂĄllĂĄsakor a kisajkak Ă©s a hĂŒvelybemenet gyulladĂĄsa is kialakulhat fĂĄjdalommal, vĂĄladĂ©kozĂĄssal. A fertĆzĂ©s a következĆkĂ©ppen alakul, terjed. A gyermek kezĂ©re rĂĄkerĂŒlnek a fĂ©regpetĂ©k (kutyĂĄrĂłl, esetleg cicĂĄrĂłl, de közössĂ©gben jĂĄtĂ©krĂłl, kilincsrĆl, hasznĂĄlati tĂĄrgyakrĂłl). FelnĆttnĂ©l jĂłval ritkĂĄbban alakul ki fertĆzĂ©s - miutĂĄn kevĂ©sbĂ© vagyunk fogĂ©konyak szerzett immunitĂĄs miatt - azonban ha a szĂŒlĆ nap, mint nap Ă©rintkezik gyermeke szĂ©kletĂ©vel, fĆleg ĂĄpolja a kicsi popsijĂĄt, megfertĆzĆdhet. A fĂ©rgek ugyanis fĆleg Ă©jszaka az ĂĄgymelegben kibĂșjnak a vĂ©gbĂ©lnyĂlĂĄson, Ă©s a körĂ©, a redĆkbe rakjĂĄk le petĂ©iket. Ez viszketĂ©ssel jĂĄr, a fertĆzött egyĂ©n vakarĂłzik. A tovĂĄbbterjedĂ©shez Ă©s a sajĂĄt visszafertĆzĆdĂ©shez pontosan erre van szĂŒksĂ©g. A fĂ©regpetĂ©k a fertĆzött kezĂ©re, körme alĂĄ kerĂŒlnek, Ă©s azok Ășjra a szĂĄjĂĄba ill. a tĂĄrgyakra jutnak. Ezeket megfogja egy mĂĄsik gyerek, a petĂ©k pedig elĆbb-utĂłbb neki is a szĂĄjĂĄba kerĂŒlnek ujjszopĂĄs, Ă©tkezĂ©s sorĂĄn. Az ĂĄllatok szĆrĂ©rĆl is Ăgy gyƱjtjĂŒk be a fĂ©regpetĂ©ket Ă©s esszĂŒk meg Ćket elĆbb-utĂłbb. A petĂ©k a gyomorban kelnek ki Ă©s alakulnak fĂ©reggĂ©. Pontos lappangĂĄsi idĆ nincs, ui. ritkĂĄn tudjuk, Ă©ppen mikor fertĆzĆdhetett meg a beteg. Ma mĂĄr a fertĆzĂ©s gyĂłgyszerrel jĂłl megszĂŒntethetĆ. Ărdemes a baba Ă©s az Ănök hasznĂĄlati tĂĄrgyait alaposan lemosni, fertĆtlenĂteni, a körmöket rövidre vĂĄgni, a vakarĂłzĂĄst kerĂŒlni. Mindezek egyĂŒtt eredmĂ©nyre vezetnek.
Dr. Gömöri Ăgnes